Семя - орган размножения растений (зерно).
Головоногий. Двухстворчатые. Брюхоногие.
<span>Плауноподібні — це багаторічні трав’янисті вічнозелені рослини, рідше напівкущі. Серед вимерлих плауноподібних відомі деревоподібні форми. Усього нараховується близько 450 сучасних видів плауноподібних.</span>У життєвому циклі домінує спорофіт. Спорофіти у більшості видів складаються з розгалуженого кореневища, від якого відходять наземні гілки й додаткові корені. Спорангії розташовані на верхній поверхні видозмінених листків (спорофілів), які можуть збиратися у стробіли. Гаметофіти можуть бути як одностатевими, так і двостатевими, підземними або надземними. Трапляються безхлорофільні гаметофіти, які живляться за рахунок мікоризи або поживних речовин спори. Органи розмноження — антеридії й архегонії. Спермії мають два джгутики. Вони можуть рухатися до яйцеклітини лише в рідкому середовищі.Плауноподібні дуже поширені. Вони використовуються в медицині, а їх спори, крім того, у піротехніці й металургійній промисловості.Загальна характеристика відділу Хвощеподібні<span>Хвощеподібні — це багаторічні трав’янисті рослини. Серед вимерлих хвощеподібних відомі деревоподібні форми. Усього нараховується 32 сучасні види хвощеподібних, які представляють єдиний рід — хвощ.</span>Спорофіти хвощів мають членисту будову. Їхні пагони складаються з вузлів, від яких відходять листки й гілки, і міжвузлів. Міжвузля мають ребра (гребені), в яких у клітинах епідермісу відкладається кремнезем. Стебла зелені, виконують функцію фотосинтезу. У деяких видів стебла двох типів: зелені фотосинтезуючі вегетативні й безхлорофільні спороносні. Є кореневища. Спорангії розташовані уздовж краю зонтикоподібних структур — спорофілів, які зібрані на верхівці стебла й утворюють стробіл.Гаметофіти зелені, дуже маленькі. Органи розмноження — антеридії й архегонії. Спермії мають багато джгутиків. Вони можуть рухатися до яйцеклітини лише в рідкому середовищі.<span>Хвощі дуже поширені, але ростуть переважно у північній півкулі. Зазвичай трапляються біля води або у вологих місцях. Використовуються в медицині та, іноді, у різних видах господарської діяльності. Молоді пагони хвощів їстівні. Більшість видів — пасовищні бур’яни.</span>
Зоология (животные), анатомия (человек), экология (природа), ботаника (растения), микробиология (бактерии).
Человеческий организм и
его внутренние органы и системы можно сравнить со сложнейшим
механизмом, работа которого происходит чётко и слаженно, в том случае ,
когда мы здоровы. Но, для того, чтобы наш организм мог функционировать, а
мы с вами – жить, всей этой системе необходима энергия. Как без топлива
не сможет работать ни один двигатель, так и человеческий организм без
необходимой ему энергии не сможет существовать. Но, откуда человек
получает энергию? Оказывается, за функцию энергообеспечения в нашем
организме отвечают углеводы, которые поступают в наш организм вместе с
пищей и продуктами питания.
<span>В свою очередь, эти
вещества условно разделяют на следующие группы:
простые углеводы – в эту группу входит глюкоза (основной поставщик
энергии для нашего с вами мозга, лидерами по содержанию глюкозы являются
ягоды и фрукты), фруктоза (для того, чтобы усваиваться организмом
человека – не нуждается в гормоне инсулине, подходит для людей
страдающих сахарным диабетом), галактоза (в чистом виде в продуктах не
содержится, получается в результате расщепления лактозы), сахароза
(этого вещества в избытке содержится в сладостях, попадая в человеческий
организм сахароза расщепляется на фруктозу и глюкозу), мальтоза
(продукт процессов расщепления крахмала ферментами пищеварительного
тракта, в свободном виде можно обнаружить в составе мёда, солода и …
пива) и лактоза (содержится в молочных продуктах, при существовании
аллергии на молочные продукты наблюдается явление нарушений процессов
расщепления лактозы в кишечнике).
сложные углеводы – в эту категорию входят углеводы которые
подвергаются процессам переваривания человеческим организмом – гликоген и
крахмал, а также клетчатка, пектин, гемицеллюлоза.</span>