1) Київська Русь була однією з наймогутніших країн Європи, яка зібрала в собі багато славянських народів та племен. Сучасні укаїнці пишаються нею, тому що саме в цей період ураїнська держава мала свій розквіт та була єдиною ( до періоду роздрібленості).
2) Київська Русь мала багато спільних рис з Візантією: після хрещення Русі, вона отримала їх писемність, освіту,звідти прийшли богослужбові,
історичні, філософські тексти, зразки
іконопису та церковного будівництва.<span>На відміну від Європи, де освіта була
перевагою лише окремих представників
духовного сану, у Візантії освіченість
вважалась християнською чеснотою і
здобути її було бажаним для кожного, і відповідно писемність на Русі була
порівняно широко розповсюджена серед
усіх верств населення, крім селян. </span><span>Так само за
візантійським зразком будувалась
держава.
3) Основні причини запровадження християнства були наступними: політична ( </span>прагнення Володимира зміцнити державу і її територіальну єдність), міжнародна ( прийняття християнства укріпляло стосунки між Візантією і відкиривало шлях до Європи), соціальні (наростаюча соціальна неоднорідність створювали умови для переходу до більш
складної світоглядної системи). Наслідки: укріпилися стосунки з Візантєю, країнами Європи, хоча була проблема "вибору віри", бо були іслам, буддизм, іудаїзм і питання - якій вірі давати перевагу. Вибір Володимира не можна назвати "цивілізаційним", бо його нав'язали не тількі Русі, а й іншим західним країнам.
4) У 30-ті роки XII ст. ранньофеодальний період історії Давньоруської
держави змінився періодом феодальної роздробленості або, як вважають
деякі дослідники, — початковим етапом розвиненого феодалізму.Поняття «розпад держави» не точно передає суть історичних подій тієї
доби: визначальним був не розпад, а навпаки — більш стале, зумовлене
економічним і політичним розвитком об’єднання територіально близьких
споріднених племен. Цю добу характеризували нескінченні князівські міжусобиці, соц. боротьба, тому маючи як позитивні ( зростання продуктивних сил, перехід до феодального способу вир-тва, зростання міст, торгівлі), так і негативні - цей період мав неоднозначну оцінку серед вчених.
5) Степові народи завжди нападали не тількі на Київську Русь, а й на Візантію та інші держави. Тому Руська держава ь відіграла
роль щита, який
прикрив західно-європейську
цивілізацію
зі сходу. Завдяки цьому Русь мала великий авторитет на міжнародній арені і її втручання
в той чи інший
конфлікт бувало
досить, щоб
стримати його
Ливонская война продолжалась 25 лет - 1558-1583 гг.
Потому что не смотря на захват Руси Ордой, русские сохранили свою государственность, язык и культуру, так как монголы стояли на более низкой ступеньки развития и не могли навязать свои устои. А западные завоеватели угрожали национальному и культурному развитию русского народа. Плюс к этому Александр видел реальное соотношение сил. Бороться с Ордой было на тот момент бесполезно
<span>К 1914 году в страны Антанты входили Англия, Франция, Россия. в Тройственный союз- Италия, Германия, Австро-Венгрия. Но с началом войны Италия объявила о своем нейтралитете, затем в 1915 году вышла из состава союза и выступила на строне Антанты, а Германию и Австро-Венгрию поддержали Турция и Болгария и образовался Четвертной союз</span>
<em>Чингисхан (1206-1227)</em>
<em>Батый (1227-1255)</em><span>
</span><em>Мамай (1359-1381)</em>
<em>Тохтамыш (1380-1395)</em>
<em>Ахмат (1460 -1481)</em>