КОЛЕСНИЦА ДРЕВНИХ АРИЕВ: БОЛЬШАЯ МЕДВЕДИЦА
Гипотеза объясняет происхождение человеческих рас на Земле результатом искусственного скрещивания и селекции. Чтобы согласиться с ней или не согласиться, обратимся к палеонтологии, биологии и прочим подобным наукам. Так как мы все поголовно образованные, мы знаем, что до появления хомо сапиенса - человека разумного, было большое множество других хомо. Неандертальские палеантропы жили практически повсюду на нашей планете, где позже обитал кроманьонский человек. И вот некто прибыл на нашу планету и увидел, что жизнь-то есть, и вроде как зачатки разума тоже наблюдаются, но на таком, знаете ли, примитивном уровне, что неплохо бы чуток улучшить. И начали улучшать - активно, путем искусственного селекционирования или, что более вероятно, генетического вмешательства. Так на земле появлялись высокоразвитые цивилизации. Параллельно с этим приручались и одомашнивались животные - для облегчения тяжелого земледельческого труда и других практических нужд, выводились более продуктивные и полезные породы.
К началу распада Римской империи императоры чтобы править задабривали народ,ведь народ выбирал императора "не нравишься людям, значит пошел куда подальше". Так вот, чтобы задобрить людем императоры раздавали всем хлеб и устраивали гладиаторские бои, гонки на колесницах и т.д.
Доля жінки в повоєнний період змінилась кардинально. Жінка та чоловік, як відомо, ділили дві сфери - публічну та приватну. Тобто, жінка займалася хатньою роботою та вихованням дітей. Матеріальної винагороди вона не отримувала за свою працю. Чоловік ж, відповідав за отримання грошових надходжень. Фактично, жінка не тільки не мала досвіду в тому, як заробляти кошти, але й, як їх використовувати (витрати на побутові речі не враховуються) . З початком війни та її продовженням, на жінку ліг тягар виконання, як мінімум двох ролей - своєї та чоловічої. Тепер, вона мала піклуватися про приватну та публічні сфери. Ба більше, вона мала й стати захисницею свого життя, та життя своєї родини. Є відомі випадки, коли жінки рили окопи, де рятували своїх дітей. Цікавим фактом є зміна навіть у фізіології жінки, який нам наводять історики із Ленінградської блокади. Жінки, які тепер були зайняті 24 години 7 днів на тиждень, у постійному стресі, втрачали можливість дітонародження - їх менструальний цикл не тільки затримувався - в деяких випадках, він просто припинявся. Жінка брала в руки, тепер, не тільки прилади для куховарки чи домашнього господарства, але й рушниці.
Проте, варто відзначити, що саме у повоєнний період, жінки розвінчали стереотип про те, що вони не здатні до "чоловічих професій", освіти та інших громадянських прав. Жінки ставали інженерами, пілотами, лікарями (а не тільки медсестрами). Саме повоєнний період підштовхнув жінок до початку феміністичних рухів у всіх сферах життя, який, в результаті, надав їм права голосу (вибори), отримання освіти (змішаний тип навчання).
Владимир Мономах княжил в Киеве в 12 веке.
3)