Козельск 7 недель не могли взять
также Киев
5 сентября 1240 года монгольское войско во главе с Батыем и другими чингизидами осадило Киев и только 19 ноября (по другим данным, 6 декабря; возможно, именно 6 декабря пал последний оплот защитников — Десятинная церковь) взяло его
1.Мнение Екатерины сводилось к следующему.Государство должно быть объединено и движимо волей одного человека - просвещенного монарха.Только такое государство будет сильным и сможет противостоять внешним угрозам.
2.Екатерина упоминает о
а. Долгоруких.Речь о попытке ограничения самодержавной власти российской знатью во главе с Долгорукими при приглашении на престол Анны Ивановны.Анна порвала документ с ограничениями в Москве при коронации, убедившись в поддержке массы дворянства.Оценка события:Россия осталась неограниченной монархией.Возможность создания ограниченной монархии была утрачена,она не соответствовала чаяниям большинства правящего класса.Осуществление этого могло привести в перспективе к ограничению социальной базы власти и нестабильности в стране.
б.Владимире.Речь о Киевском князе Владимире и раздачи им наследственных уделов своим потомкам.Оценка события:Подобные действия князя были одной из причин раздробленности русских земель.Это способствовало распаду Киевской Руси на самостоятельные княжества и как следствие военно-политическому ослаблению Руси.В перспективе установилось татаро- монгольское иго.
3.Задачи просвещения народа были важны для расширения социальной базы монархии.Кстати под "народом" тогда понимали не мужиков - крепостных, а все то же дворянство и купцов - промышленников.Просвещение должно было породить разумных, а значит и богатых граждан.Они под правлением просвещенного монарха должны были составить сильное богатое государство.
Имя ученого Сенеки. Потому что Сенека славился хорошим отношением к рабам, а гладиаторы были рабами, и потому испытывали к нему уважение.
Після придушення селянсько-козацьких повстань 20—30-х років XVII ст. в Україні настав десятилітній період затишшя.
Польська шляхта посилила колонізацію українських земель, національний і релігійний гніт православних українців. Тому вибух 1648 р. був закономірним.У ході війни можна виділити кілька її етапів: перший — 1648 p., другий - 1649-1653, третій - 1654-1655, четвертий — 1656-1657 pp. 23 грудня 1648 р. козацьке військо урочисто вступило до Києва, де гетьмана вітали як українського месію. Саме в Києві, вважають історики, стався перелом у поглядах гетьмана на основну мету боротьби. Під час переговорів з поляками він заявив про свій намір визволити всю Україну та український народ з-під польської влади. З метою заручитися підтримкою у подальшій боротьбі Б. Хмельницький веде переговори із Московською державою та укладає угоду із Трансільванією.
У 1649 р. війна розгортається з новою силою. Польська армія, яку очолив король Ян Казимир, захопила Галичину і вторглася на Поділля. Козацькі війська виступили назустріч польській армії, оточили частину польських військ біля м. Збаража.
15—16 серпня 1649 р. відбулася битва з головними частинами польської армії на чолі з королем Яном Казимиром під Зборовим. Коли, здавалось, перемога вже була на боці козаків, татари залишили поле битви. Кримський хан вимагав, щоб гетьман розпочав переговори з поляками. Було укладено Зборівський договір.
За цим договором Річ Посполита визнавала існування Козацької України у межах Київського, Брацлавського та Чернігівського воєводств, гетьманське правління в ній та свободу існування православної церкви. Реєстр козаків мав складати 40 тисяч. Але селяни, які не потрапили до реєстрових списків, мали повертатися до своїх панів.