Статеве розмноження спостерігається у представників усіх типів рослинного і тваринного світу. Воно пов'язане з утворенням особливих статевих клітин: жіночих — яйцеклітин і чоловічих — сперматозоонів (згідно з Міжнародною гістологічною номенклатурою, вживаний раніше термін "сперматозоїд" застосовують для позначення рухливих чоловічих гамет рослин). Для статевих клітин (гамет) характерне одинарне (гаплоїдне) число хромосом. Крім того, вони різняться за співвідношенням об'ємів цитоплазми і ядра (порівняно із соматичними).
Чоловічі статеві клітини — сперматозоони — зазвичай дуже малі і рухливі. Типові сперматозоони мають головку, шийку і хвіст. Головка майже цілком складається з ядра, вкритого тонким шаром цитоплазми. Спереду на головці є гострий, твердий горбик, який сприяє проникненню сперматозоона в яйцеклітину. До складу шийки вхолить цитоплазма, в якій е центріоль (складова частина клітинного центру, або центросоми), мітохондрії та АТФ як джерело енергії для забезпечення руху сперматозоона. Хвіст сперматозоона складається з тонких волокон, вкритих цитоплазматичним циліндром; це орган руху. Загальна довжина сперматозоона у ссавців і людини становить 5060 мкм. Кількість сперматозоонів дуже велика (у ссавців їх упродовж життя дозріває сотні мільйонів).
Жіночі статеві клітини (яйцеклітини) нерухливі і, як правило, більші від сперматозоонів. Зазвичай вони мають кулясту або овальну форму і різну будову оболонок. У ссавців розміри яйцеклітин порівняно невеликі і становлять 100—200 мкм у діаметрі. В інших хребетних (риб, амфібій, плазунів, птахів) яйцеклітини великі. У їхній цитоплазмі міститься велика кількість поживних речовин. У птахів, наприклад, яйцеклітиною є та частина яйця, яку зазвичай називають жовтком. Діаметр яйцеклітини курки становить 3—3,5 см, а страуса — 10—11 см. Ці яйдеклітини вкриті кількома оболонками складної будови (шар білка, підшкаралупова і шкаралупова оболонки тощо), які забезпечують нормальний розвиток зародка (див. "Птахи").
Яйцеклітин утворюється значно менше, ніж сперматозоонів. Наприклад, у жінки упродовж життя дозріває близько 400 яйцеклітин.
Жіночі статеві клітини, чи яйцеклітини, мають більший розмір, ніж інші клітини тіла, гаплоїдний набір хромосом і здатні після запліднення чи партеногенетнчно розвиватися в новий організм. Характерною рисою яйцеклітини є наявність у ній запасних живильних речовин у виді жовтка, необхідних для розвитку нового організму, наявність особливого поверхневого, чи кортикального (cortex — кора), шару цитоплазми і спеціальних оболонок, що покривають яйцеклітину. Яйцеклітина в основному має округлу форму, і величина її залежить від кількості жовтка в цитоплазмі.
У деяких видів тварин нагромаджується у яйцеклітинах стільки жовтка, що їх можна побачити неозброєним оком (ікринки риб і земноводних, яйця плазунів і птахів). Із сучасних тварин найбільші яйця у оселедцевої акули (29 см у діаметрі). У птахів яйцем вважається те, що у побуті називається «жовтком»; діаметр яйця страуса 10,5 см, курки — близько 3,5 см. У тварин, зародок яких живиться за рахунок материнського організму, яйцеклітини мають невеликі розміри. Наприклад, діаметр яйцеклітини миші — 60 мкм, корови — 100 мкм. Яйцеклітина людини має у поперечнику 130— 200 мкм, масса — 3-10-6 г. Найбільш крупні яйцеклітини з представників тваринного царства спостерігаються у птахів и риб.
Жовток у яйцеклітині знаходиться у виді пластинок, гранул і складається з білків, фосфоліпідів, нейтральних жирів. У багатьох безхребетних, нижчих хордових, земноводних жовток структурно менш відособлений від цитоплазми, ніж у костистих риб, що плазують і птахів. Кількість жовтка в яйцеклітинах може бути дуже великою. Наприклад, у курячому яйці обсяг жовтка в 4 млн. раз перевищує обсяг вихідної первинної статевої клітини. У зв'язку з великими розмірами і перевантаженістю жовтком яйцеклітина втрачає рухливість; лише в губок і кишковопорожнинних яйцеклітини здатні рухатися.
<span><span>основу вегетативного тела гриба составляет грибница, или мицелий</span><span>она состоит из тонких ветвящихся трубчатых нитей, их называют гифами</span>гифы состоят из многоядерных или одноядерных клеток<span>плотное переплетение гифов образует плодовое тело, в котором образуются споры</span></span>Это особые живые организмы, сочетающие в себе ряд признаков как растений, так и животных. Грибы<span> — это отдельное царство живых организмов. Бывают одноклеточные и многоклеточные </span>грибы<span>. При этом все виды </span>грибов<span> являются эукариотами, то есть их клетки содержат оформленное ядро. </span>
Грудная клетка отсутствует, механизм дыхания - примитивно-нагнетательного типа.
Вдох осуществляется через ноздри, при опускании ротовой полости, затем ноздри закрываются клапанами, дно ротовой полости снова поднимается при помощи брюшной мускулатуры.
Кроме легких, дополнительный газообмен осуществляется в ротовой полости, стенка которой пронизана сетью капилляров.
1)9 тысяч видов.
2)Гусь, за ним - утка.
3)Дикие Банкивские куры.
4)Дикикй серый гусь.
5)Омаха, Небраска, США.
6)Америка, индейцы.
7)Перепел, очень полезные яйца.
8)Петухи онагадори(феникс).(очень красивые хвостовые перья.
9)Охота с ловчими птицами.
10)Бойцовские куры имеют сильную, мускулистую грудь, длинные, крепкие ноги, длинную шею, мощную голову, солидный клюв и агрессивный характер. Для боев естественно.
11)Место в пишевой цепи, например.
12)Есть киль.
13)Бескиливые(бегающие)
14)Сросшаяся кость ступни.
15)зоб.
16)Двойное.
17)Уменьшает нагрузку на ноги при посадке на поверхность.
18)Поддерживают температуру, делают птицу легче, второе дыхание.
19)Они полые внутри.
20)Контурные-маховые(крылья) - создают плоскость крыльев, контурные покровные(тело) - создают обтикаемость тела, пух - согревает птицу.
30)У них есть зоб. Там пища перетерается.
31)Сезонные миграции птиц – это ежегодные перелёты пернатых на значительные расстояния
32)Нехватка еды.
33)Место в пищевой цепи, останки птиц создают перегной, на своих перьях они переносят семена и т.д.
34)Промысловое(пкх, перья, еда и т.п.)
35)Разновидность домашних животных (или растений), отличающихся какими-н. признаками от животных (или растений) того же вида, семейства.
34)(вопрос не корректный)
35)Они очень большие и мясистые.
36)56 видов из 11 отрядов.
37)Коргалжинский
38)Защита от браконьерства, огорождение места жительства птиц, предупреждения....
Фух, пожалуйста, все пальцы стерла:D.
1. эпителием, который наружу выделяет многослойную кутикулу 2 для защиты (не уверена) 3. щетинки 4. По логике, раз тело его выделяет слизь для того, чтоб быстро передвигаться, то по скользкой поверхности ему будет делать это трудно 5. не знаю 6. тоже не знаю, ведь именно щетинки помогают ему передвигаться в почве + еще сокращение мышц, а т.к. животные эти сегментированные, то способны к регенерации своих утраченных участков тела