Господство было чисто номинальным, т.е сводились преимущественно к сбору дани с княжеств и ее доставку в Сарай (столица Золотой Орды). После этого хан выдавал ярлык на великое княжение. Последствия в основном отрицательные: прежде всего отставание Руси от Европы (до нашествия, которое слабо затронуло объединившуюся в 1242 году Европу), Русь была примерно на одном экономическом уровне с Европой. Есть мнение, что иго могло отчасти сформировать ментальность нации с ее бюракратическим госаппаратом (стремление выслужиться). Русь приняла на себя главный удар кочевников. Повлияло на строительство и ремесло (так в 14 веке сократилось количество изделий из глины).
Все режимы (и тоталитарные и демократические) предлагали усиление государственного вмешательства в экономику. разница лишь в степени вмешательства государства:
1) тоталитарные режимы: стремились к полному огосударствлению экономики и других сфер жизни общества. в экономике стремились государством заменить частных собственников - хозяев предприятий. т.е. в цепочке: производитель - потребитель они пытались занять и первую и вторую позиции.
<span>2) в демократических режимах эта тенденция ограничивалась законодательно ("сто дней рузвельта", "реформы правительства народного фронта" в испании и франции, реформирование в англии.</span>
Ответ:К Гордiенко
Гордієнко Кость (Костянтин) Олексійович народився 21.ХІ. (3.Х) 1899 р. в с. Микитинці, тепер Ярмолинецького району Хмельницької області, помер 17.ХІІ.1993 р. у м. Харкові.
Письменник. Закінчив у 1917 році ремісничу школу в м. Одесі. Працював на заводі, секретарем одеської газети «Більшовик», редактором балтської повітової газети «Червоне село», з 1922 по 1927 рік ‑ в газеті «Вісті ВУЦВКу». У роки Великої Вітчизняної війни працював у газетах «Радянська Україна», «Соціалістична Харківщина», на радіостанції ім. Т.Г. Шевченка. Друкуватися почав з 1925року(оповідання «Федько»). Входив до складу Спілки пролетарськихписьменників «Гарт». У літературній творчості превалювала сільська тематика. У нарисі «Ладька» (1930 р.), у «Повісті про комуну» (1930 р.), повістях «Атака» (1931 р.), «Артіль» (1932 р.), «Зерна» (1934 р.) відображено важливі соціальні процеси у тодішньому сільському середовищі. У трилогії «Чужу ниву жала» (1940 р.), «Дівчина під яблунею» (1954 р.), «Буймир» (1968 р.) відтворив історію українського села початку XXстоліття до часів Великої Вітчизняної війни.
Питанням художньої мови Кость Гордієнко присвятив теоретично-критичні праці: «Лінія пера» (1932 р.), «Слово про слово» (1964 р.), «Рясне слово» (1979 р.). Опубліковано «Вибрані твори» (т. 1-2, 1986 р.).
Відзначено Шевченківською премією 1973 року за роман-трилогію «Чужу ниву жала», «Дівчина під яблунею», «Буймир».
Уилфред Авенго ..
так подойдет