<span>Земледелие в Казахстане имело давние традиции, особенно было развито на берегах Сырдарьи, в Юго-Восточном Казахстане, Семиречье. В этих районах оно достигало своего расцвета в предмонгольское время. Основным направлением земледелия казахов являлось полеводство. Возделывали пшеницу, просо, ячмень, овес, рис, кукурузу. Большое значение земледельцы придавали бахчевым культурам арбузам, дыне, тыкве. Из огородных возделывались лук, морковь, в районах, соседствующих с русско-украинским населением, егинши стали возделывать картофель, огурцы и другие овощи.Из кормовых трав большое распространение имела люцерна. В южном Казахстане некоторые знатные люди занимались садоводством и виноградарством, из плодовых культивировались яблоки, вишни, урюк, сливы.</span>
<em>Цинга</em>
<em>Нома</em>
<em>Лепра</em>
<em>Черная</em><em /><em>оспа</em>
<em>Бубонная</em><em /><em>чума</em>
<span>У
політичної діяльності Київської Русі, який визначився за Олега, лишався незмінним і за його наступника Ігоря (912—945 рр.). Він продовжив боротьбу за підкорення деревлян і уличів, у 941 і 944 рр. ходив із військом на Константинополь. Ці походи не були такими вдалими, як попередні. В роки князювання Ігоря на південних рубежах Русі починають відчутно дошкуляти печеніги. Постійні військові походи виснажували економіку Русі. Князь та його дружина збирали у підлеглих племен нічим не нормовану данину. Все це викликало обурення й опір на місцях. Повторний візит Ігоря до деревлян за даниною восени 945 року закінчився для князя трагічно — деревляни вбили його. Повстання деревлян жорстоко придушила вдова Ігоря Ольга, яка через малолітство свого сина Святослава стала великою княгинею (945—964 рр.). За час правління Ольги зріс міжнародний авторитет Русі. Цьому сприяли, зокрема, візит великої княгині до Константинополя, а також прийняття нею християнства. Активний характер мали відносини Давньоруської держави з іншими країнами, наприклад Німеччиною, з якою вона у 959 і 961 роках обмінювалася посольствами.</span>