<span>Основная доля дохода бояр поступала от эксплуатации их личных земель</span>
1) православна і католицька церкви об'єдналися в греко-католицьку (уніатську);
2) уніатська церква зберігала православні обряди, церковнослов'янську мову, право на митрополичу та єпископські кафедри, право на одруження нижчого духовенства;
3) уніатська церква визнавала зверхність Папи Римського, учення католицької церкви;
4) уніатське духовенство зрівнювалося в правах із католицьким, звільнювалося від сплати податків;
5) шляхта та міщани, які прийняли унію, також зрівнялися в правах із католиками, набули права обіймати посади в державних і міських урядах. Унію прийняли шість із восьми єпархій Київської митрополії, а дві — Перемишльська та Львівська — за сто років по тому. Першим греко-католицьким митрополитом став Михайло Рогоза, а по його смерті — Іпатій Потій.
А7 - 2 (Реформа Никона, начавшаяся с 1653 года, расколола общество на старообрядцев и поддержавших реформу)
А 8 - 4 (складывания всероссийского рынка шло в 17 веке активно, проявлением были ярмарки, такие как Макарьевская, Нижегородская и др)
А 10 - 1 (В нем даже пункты впервые появились о наказании за посягательство на царскую власть).
<span>Реформы,
осуществленные в третьей четверти XIX в., сторики иногда называют
"революциями сверху". Что заставило правительства и монархов обратьтить к
реформам?
Прежде всего <em>чувство самосохранения, резко обострившееся в результате революции 1848-1849 гг., </em>которые
продемонстрировали непреодолимое стремление народов в свободе и
справедливости. Разумеется, своим успехом политика реформ была во многом
обязана относительному процветанию, которого достигли страны Европы и
Северной Амер</span>