Полярная ночь длится в этом городе полтора месяца, а солнце светит всего 1300 часов в год. Два месяца из них-это полярный день. В Мурманске 241 километр улиц,56 километров водосточных и других гидрокомуникаций и 44 гектара зелени.
<span>Воєнні дії на території України у 1914—1917 рр.<span>ДатаПодія. Результат</span><span><span>Серпень–вересень1914 р.</span>Галицька битва. Захоплення російською армією Галичини, Буковини, частини Карпат</span><span>Кінець 1914 — початок 1915 рр.<span>Позиційна війна на Східному фронті </span></span><span>Березень 1915 р.<span>Взяття російською армією ПеремишляВоєнні дії на території України у 1914—1917 рр.</span></span><span>Квітень 1915 р.Контрнаступ німецько-австрійських військ у Галичині. Відступ російської армії. Польща, Західна Україна, Західна Білорусь, частина Прибалтики опинилися під контролем Німеччини</span><span><span>Квітень–травень1915 р.</span>Запеклі бої УСС із російськими військами на горі Маківка в Карпатах. Відступ російських військ по всій лінії фронту</span><span>Осінь 1915 р.Російська армія залишила Польщу, Литву, Буковину, Східну Галичину, частину Латвії та Білорусії, п’ять повітів Волині</span><span>Кінець 1915 — початок 1916 рр.Стабілізація фронту. Позиційна війна</span><span><span>Травень–червень1916 р.</span><span>Брусиловський прорив, наступ російських військ наПівденно-Західному фронті під командуванням генерала О. Брусилова, прорив австрійської лінії фронту, захоплення російськими військами Східної Галичини, Буковини, Волині. Лінія фронту залишалась незмінною до літа 1917 р.</span></span><span><span>Весна–літо1916 р.</span>Контрнаступ німецьких військ. Зупинення посування російської армії</span><span><span>Серпень–вересень1916 р.</span>Битва УСС із російськими військами в районі гори Лисоня під Бережанами</span><span>Червень 1917 р.Невдалий наступ російської армії на львівському напрямі. Витіснення російських військ із Галичини, Буковини. Стабілізація фронту до укладення Брест-Литовського мирного договору між РСФРР і Н імеччиною (3 березня 1918 р.)</span></span>
достойный человек-- это тот,кто стремится познавать и творить
полученные знания будут определять его сущность и достоинство
За время реформы<span>, в 1701 </span>году<span>, были введены в обращение </span>золотые монеты — червонец
Александр I взошел на российский престол, намереваясь осуществить радикальную реформу политического строя России путем создания конституции, гарантировавшей всем подданным личную свободу и гражданские права. Он сознавал, что подобная “революция сверху” приведет фактически к ликвидации самодержавия и готов был, в случае успеха, удалиться от власти. Однако он также понимал, что нуждается в определенной социальной опоре, в единомышленниках.<span>Ему необходимо было избавиться от давления как со стороны заговорщиков, свергнувших Павла, так и поддерживавших их “екатерининских стариков”. Уже в первые дни после воцарения Александр объявил, что управлять Россией будет “по законам и по сердцу” Екатерины II. 5 апреля 1801 был создан Непременный совет — законосовещательный орган при государе, получивший право опротестовывать действия и указы царя. В мае того же года Александр внес на рассмотрение совета проект указа о запрещении продажи крестьян без земли, но члены Совета дали понять императору, что принятие подобного указа вызовет брожение среди дворян и приведет к новому государственному перевороту. После этого Александр сосредоточил свои усилия на разработке реформы в кругу своих “молодых друзей” (В. П. Кочубей, А. А. Чарторыйский, А. С. Строганов, Н. Н. Новосильцев).
Ко времени коронации Александра I (сентябрь 1801) Непременным советом были подготовлены проект “Всемилостивейшей грамоты, Российскому народу жалуемой”, содержавшей гарантии основных гражданских прав подданных (свобода слова, печати, совести, личная безопасность, гарантия частной собственности и т.д.), проект манифеста по крестьянскому вопросу (запрет продажи крестьян без земли, установление порядка выкупа крестьян у помещика) и проект реорганизации Сената. В ходе обсуждения проектов обнажились острые противоречия между членами Непременного совета, и в результате ни один из трех документов обнародован не был. Было лишь объявлено о прекращении раздачи государственных крестьян в частные руки. Дальнейшее рассмотрение крестьянского вопроса привело к появлению 20 февраля 1803 указа о “свободных хлебопашцах”, разрешавшего помещикам отпускать крестьян на волю и закреплять за ними землю в собственность, что впервые создавало категорию лично свободных крестьян.
Параллельно Александр I осуществлял административную реформу и реформу образования.Только написала про первые реформы Александра 1</span>