Сперанским был создан государственный совет в 1810 году составленна конституция выпушенно 45 томов законадательных и нармотивных актов самой важной реформой считают улучшение законодательства
Основные итоги петровских преобразований были следующими:
- промышленность в России стала многоотраслевая
- в промышленности появились промышленные центры (Петербург, Москва, Урал)
- Россия стала европейской империей
- реформы оставили конкурентоспособный флот
- у России была сильная обновленная армия
- общероссийский рынок капитала и товаров укреплялся
- Россия торговала железом, полотнами, поташью, пушниной, икрой.
- значительно повысился уровень образования граждан
- открывались академии, школы
- проведены политические реформы, которые дополнительно способствовали развитию
- была введена единая валюта на всей территории страны
Общее значение реформ
Значение петровских реформ трудно недооценить. Стоит лишь сравнить Россию до Петра Первого и Россию после. Россия была уже совсем другим государством – империей во главе с монархом.
В России появилась та система управления, которая проживет еще ни один век. Россия стала европейской державой с сильной армией, флотом, сильной экономикой и влиятельным игроком на международной арене.
Реформы Петра Первого поставили Россию на путь самодержавия. Реформы кардинально изменили все, но создали некоторые тормозы, например, крепостной гнет и еще большее социальное неравенство.
<span>Николай II был расстрелян в ночь с 16 на 17 июля 1918 года.</span>
А-5. Б-1,2,3,4,6,7. А-присваивающее хозяйство Б-производящей хозяйство
Ярослав заслужив у літописах ім’я мудрого правителя; не здобув зброєю нових земель, проте повернув втрачене Руссю в роки міжусобиць; не завжди перемагав, але завжди демонстрував відвагу; втихомирив свою батьківщину і любив свій народ.
Зовнішня політика Ярослава гідна сильного монарха: він навів жах на Константинополь за те, що ображені русичі вимагали, та не знайшли там правосуддя, та, помстившись Польщі і отримавши назад свої землі, все ж ствердив її цілісність та благополуччя.
У зовнішній політиці використовувались усі можливості дипломатії, з-поміж яких чільне місце посідали міждинастичні шлюби. Недарма Ярослава Мудрого називали тестем Європи.
В цей же час Ярослав налагоджує стосунки із багатьма відомими правителями Європи. У Польщі царював тоді Казимир, внук Болеслава Хороброго. В дитинстві він був висланий разом з матір’ю до Франції, проте згодом повернувся на польський престол. Прагнучи користуватися прихильністю могутнього Ярослава, він одружується із його сестрою, дочкою Володимира. В подальшому Ярослав мав із зятем гарні стосунки, неодноразово допомагаючи йому у військових походах.
Ярослав зробив величезний внесок в остаточну перемогу над печенізькими ордами. Коли 1036 р. вони взяли в облогу Київ, князь дав генеральну битву ворогові, яка завершилась повним розгромом степових хижаків.
Відтворення єдності Русі, зосередження влади в руках великого князя, підпорядкуванню Києву окремих російських земель, за допомогою напряму туди великокняжих синів-намісників стало тією політичною основою, на якій розвинулися нові господарські процеси, розцвіли міста, ускладнилося суспільне життя, рушила вперед культура країни.
Особливу увагу Ярослав приділяв поширенню і зміцненню християнства. Він, як і його батько, добре розумів значення християнства для Київської Русі. За часів Ярослава християнська церква набула на Русі ширшого поширення і придбала певну вагу в суспільстві. Цьому сприяв і сам великий князь, який, по відгуках сучасників, відрізнявся великою набожністю, знанням церковних обрядів.
Важливим кроком Ярослава в області внутрішньої політики стало призначення (близько 1051 р.) київським митрополитом відомого письменника і культурного діяча Іларіона, що створив церковно, – політичний трактат «Слово про Закон і Благодать».[18]
Він багато зробив для утвердження Києва в ролі політичного осередку країни. Князь виступив ініціатором упорядкування законодавства. За його правління в Києві було створено перше писане зведення законів Київської Русі – «Руську Правду».
За часів правління Ярослав також багато зусиль приділяв розвитку економіки Київської Русі. Високому рівня досягнули сільське господарство та торгівля, зокрема зовнішня – основні сили тодішньої економіки. Не останню роль грали ремесла та чорна металургія.
Завдяки всім цим досягненням Ярослава Мудрого, Київська Русь зміцнила свій авторитет серед інших держав, що сприяло розвитку дипломатичних та політичних міждержавних відносин.
Освітньо-культурна релігія: не совсем понимаю что это значит, но наверное это входит и в политику в принципе, нет?