1- обмен веществ
2-раздражимость
3-возбудимость
4- рост, размножение
6- регенерация, адаптация
Б - так как у них <span> закономерное чередование полового и бесполого размножения.</span>
Нині існує дві теорії можливого механізму виникнення болю. Згідно з однією з них не існує якихось спеціальних больових рецепторів, та будь-який надмірний, руйнівний вплив на рецептори може призвести до відчуття болю.
Згідно з іншою – біль сприймається ноцицепторами (больовими рецепторами), що присутні у вигляді вільних нервових закінчень. Вирізняють механічні, термічні та хімічні ноцицептори.
Для проведення больових сигналів призначені два вида нервових волокон: швидкі (Aδ-мієлінізовані волокна) та повільні (C-волоконні). Швидкість передачі сигналу в першому випадку коливається від 5 до 30 метрів на секунду, а в другому від 0,5 до 2 метрів на секунду. Швидкі волокна, як правило, реагують на зовнішні подразники та допомагають уникнути небезпечних ситуацій. Повільні волокна створюють відчуття ниття, пульсівного та пекучого болю, в основному сигналізуючи про порушення всередині організму.
Больові сигнали поступають до головного мозку, викликаючи суб'єктивне відчуття болю. Вважається, що боліти може будь-який орган, окрім головного мозку, тому що в ньому немає больових рецепторів. А головний біль викликається патологічними процесами, що відбуваються у його судинах або оболонках.
Зима – это привычное явление для большинства регионов планеты Земля. За много лет эволюции живые существа, которые обитают в таких районах планеты, умело приспособились к холодам, снегу, вьюге и метели. Люди, в свою очередь, научились строить теплющие дома и придумали удобную и теплую одежду для себя, а большинство животных обзавелись добротными и красивыми шубками или же просто на всю зиму укладываются спать под белое снеговое одеяло. Растениям до наступления холодов нужно накопить запас питательных веществ, которых бы хватило на всю долгую зиму. Процесс накопления у них происходит в конце лета. Но как растения знают, что пора запасать питательные вещества? Они определяют смену сезонов по длительности дня. В конце лета дни уже стают намного короче и растения начинают уменьшать выработку зеленого вещества – хлорофилла. Именно это вещество придает листочкам зеленого насыщенного цвета. И через эти же листья растения теряют воду – она испаряется во время их роста. Зимой им негде брать влагу, так как вода в холода превращается или в лед или в снег. Поэтому, чтобы сохранить баланс жидкости — растения сбрасывают их на зиму. Но накопить нужные вещества на всю зиму это еще не все что нужно для переживания холодов. Растениям важно накопленные запасы защитить от их замерзания. Поэтому большая часть растений научились прятать в своих корнях питательные вещества, а некоторые — повышают уровень масел и сахаров в своих зимних запасах, что тоже является существенной защитой от замерзания зимой.