<span>Гладиаторы (лат. gladiator, от gladius — меч) — в Древнем Риме — военнопленные, осуждённые преступники и рабы, специально обученные для вооруженной борьбы между собой на аренах амфитеатров. Гладиаторы Древнего Рима обычно сражались на публике до смерти. Поединки римских гладиаторов устраивались сначала в дни наиболее значительных религиозных праздников, а затем превратились в наиболее популярное увеселение простых граждан. Традиция боёв гладиаторов сохранялась на протяжении более чем 700 лет.</span>
В конце 1670–х гг. парламентская оппозиция в Англии оформилась в партию вигов, а сторонники короля получили название тори. Первые опирались на дворянство и буржуазию, тогда как вторые – на старое феодальное дворянство, королевский двор, чиновников.
При Якове II (1685–1688) феодально — абсолютистская реакция на оппозицию приняла наиболее свирепый характер. Всеобщий страх за свою безопасность побудил отшатнуться от короля даже значительную часть тори. Лидеры оппозиции подготовили заговор сцелью изгнания Якова и приглашения на английский престол штатгальтера Голландии Вильгельма Оранского. Организаторы переворота рассчитывали на то, что Вильгельм Оранский не будет претендовать на верховенство над парламентом, а кроме того, его приглашение на престол обеспечит Англии унию и союз с Голландией против Франции.
В ноябре 1688 г. Вильгельм Оранский высадился с войском в Англии. Яков II бежал под защиту Людовика XIV. В начале 1689 г. парламент возвел Вильгельма Оранского на престол, а осенью того же года принял Билль о правах, лишавший короля права отменять или приостанавливать изданные парламентом законы, вводить налоги и собирать войско без согласия парламента. Билль о правах окончательно закрепил в Англии верховенство парламента над королевской властью и режим ограниченной конституционной монархии. Этот документ юридически оформил свершившийся государственный переворот и заложил правовые основы конституционной монархии, т. е. буржуазной государственности, которая начала оформляться в Англии в результате революции середины XVII в. Переворот 1688 г. и Билль о правах были выражением компромисса между дворянством и буржуазией и содействовали дальнейшему капиталистическому развитию страны.
Якщо читати маніфест Катерини, то цитую "остаточно зруйнована, з викоріненням на майбутнє й самої назви запорізьких козаків, за образу нашої імператорської величності, за зухвалі вчинки цих козаків і за неслухняність до наших височайших повелінь...". Якщо цікава офіційна версія, то прикріпляю в вкладеному файлі витяг з маніфесту, де по пунктах описано за які саме злочини було знищено козацтво.
Отже офіційна версія знищення була саме такою, але якщо говорити про реальні, то проблема була давно, головною проблемою було те, що запорізька січ вела зовсім іншу політику, що базувалася на самоврядуванні, на відміну від імперської політики <span>Російською імперією. В результаті чого її автономія була не допустима оскільки могла перерости в</span> національно-визвольної боротьби українців з осередком в Запорізькій Січі, що власне кажучи частково і відбувалося, адже більшість селян тікали від кріпацтва саме на Запоріжжя, а потім відповідно ці ж самі селяни-кріпаки-козаки брали участь в антифеодальній боротьбі (Гайдамацький рух). Таким чином козацтво було загрозою для цілісності Російської імперії. Отже це головна причина, ще однією причиною називають прагнення російських землевласників розширисти свої землі за рахунок тереторії Запорожжя, але, на мою думку, ця причина є другорядною, а не основною.
Таким чином причини знищення була давно, але в 1768 році розпочалася російсько-турецька війна. Знищення козацтва було не допустиме, остільки в зв'язку з війною саме козаки ставали на заваді війську в випадку нападу зі сторони Османської імперії. До того ж, вони були військовою силою, яку з стратегічної сторони було б недалекоглядно не використовувати, тож ліквідація козацтва була відкладена до закінчення війне. Після російсько-турецької війни причин не знищувати козацтва не було, до того ж козацтво в цей час саме по собі було уже не надто сильною структурною, тож його руйнація не нанесла б великих військових втрат російській армії
<span>В связи с избранием Валентины Матвиенко спикером Совета Федерации наблюдатели отметили, что она стала самой высокопоставленной женщиной в России после Екатерины II.</span>
Ответ:
1.хорошая демографическая ситуация
2.процесс урбанизации населения
3.крупные фермерские землевладения
4.Индустриализация
5.появление железнодорожного транспорта
6.торговля
7.внедрение новых технологий
8.создания крупных банков