Большинству стран (в том числе и Германии), вступишвих в этот союз, удалось развить свою экономику гораздо быстрее чем многим другим странам 19 века. А Bойна 1866 гoда пoложила кoнец Германскoму тамoженному союзу. Между гoсударствами внoвь образoванного Северo-Германского союза осoбое таможенное oбъединение было излишним, ввиду oбщего объединения, установленного союзной конституцией. Что касается четырех южных немецких гoсударств, то между ними и Северо-Германским союзом были заключены договоры, продолжившие существовавшее таможенное единение до конца 1877 года, с условием каждый раз его возобновлять на 12 лет. Однако, благодаря учреждению таможенного парламента (нем. Zollparlament<span>), Германский тамoженный сoюз пoтерял свoй междунарoдный характер, а с основанием Германскoй империи в 1871 гoду был совершеннo поглoщен ею.</span>
Наслідки хрестових походів.
Хрестові походи принесли незліченні лиха народам Близького Сходу і супроводжувалися знищенням матеріальних і культурних цінностей. Вони (особливо Четвертий хрестовий похід) підірвали сили Візантійської імперії, тим самим наблизивши її остаточне падіння в 1453. Хрестові походи закінчилися невдачею, і тому не вирішили жодної з довгострокових проблем, що стояли перед середньовічною Європою. Тим не менш вони справили значний вплив на її подальший розвиток. Вони дозволили на певний період послабити демографічну, соціальну і політичну напруженість у Західній Європі. Це сприяло зміцненню королівської влади і створення національних централізованих держав у Франції та Англії.
Хрестові походи призвели до тимчасового посилення католицької церкви: вона істотно зміцнили своє фінансове становище, розширила сферу свого впливу, створила нові військово-релігійні інститути – ордени, зіграли важливу роль в подальшій європейській історії (іоанніти захисту Середземномор'я від турків, тевтонці в німецькій агресії в Прибалтиці) . Папство підтвердило свій статус лідера західно-християнського світу. В той же час вони зробили непереборної прірви між католицизмом і православ'ям, поглибили конфронтацію між християнством і ісламом, загострили непримиренність європейців до будь-якої форми релігійного інакомислення.
Раніше вважалося, що хрестові походи значно збагатили європейську продовольчу флору, дали поштовх розвитку виробничих технологій і зумовили розширення культурного потенціалу за рахунок запозичень зі Сходу. Новітні дослідження, однак, не підтверджують подібні твердження. У той же час хрестові походи не пройшли безслідно для західної економіки і культури. Пограбування заморських країн стало каталізатором майнового розшарування і прогресу товарно-грошових відносин. Зросла економічна могутність італійських торгових республік, які отримали величезну прибуток за рахунок фрахту і значно зміцнили свої комерційні позиції в Східному Середземномор'ї і на Чорному морі, серйозно потіснивши арабів і візантійців. Хрестові походи сприяли соціальної мобільності європейців, подолання їх страху перед незвіданим; у психологічному плані вони підготували Великі географічні відкриття. І, нарешті, крестоносное рух і крестоносный дух знайшли відображення в середньовічній літературі (лицарський роман, поезія трубадурів, историописание) . Серед найбільш значних творів – історіографічні та біографічні праці Вільгельма Тирського, Жоффруа де Виллардуэна, Робера де Кларі і Жана де Жуанвиля, поеми Пісня про Антіохії та Історія священної війни.
По словах Ж. Ле Гоффа, хрестові походи виявилися «вершиною експансіонізму середньовічного християнського світу» , «першим досвідом європейського колоніалізму».
Я русский :3
.Предполагаю,что Кир Великий и Дарий I.
Кир Великий в 559 — 530 годах <span>до н. э
</span><span>Дарий I в 522 — 486 годах до н. э. </span>
Дедал- создатель лабиринта на острове Крит. Изобретатель.
1.Не смотря на голод , холод и другие тяготы, город продолжал жить и функционировать. Работали некоторые предприятия, театры, медицинские учреждения. Мою маму в 15 лет после медучилища направили на работу в Ленинград, и она пережила там блокаду. Она работала, ходила по участку и делала уколы. Видела всё своими глазами. По окончании зимы ленинградцы добровольно выходили на улицы колоть лёд и убирать снег во избежание эпидемии после таяния.Свою "Ленинградскую симфонию" Шостакович написал в блокадном Ленинграде.
Композитор вместе с другими ленинградцами дежурил на крышах домов, куда падали зажигательные бомбы, умирал от голода, и в это же время с необыкновенным воодушевлением сочинял свою знаменитую симфонию. 9 августа 1942 года по планам фашистского командования Ленинград должен был пасть, на этот день был назначен парад немецких войск в городе. Но в этот день в Большом зале Ленинградской филармонии, на стене которой красовалась надпись: "Граждане! Осторожно! При артобстреле эта сторона опасна!" – в городе, где люди каждый день гибли от голода и бомбёжек – при всех зажжённых люстрах, что символизировало презрение к врагу, состоялась премьера Седьмой "Ленинградской" симфонии Дмитрия Шостаковича. И зал был переполнен. Тогда весь мир был потрясён стойкостью и мужеством ленинградцев-блокадников. Исполнение симфонии передавалось по радио и городским громкоговорителям. И в гитлеровских войсках это произведение тоже слушали. И, по признанию некоторых немецких солдат, в тот день они поняли, что войну проиграют. Ленинград пытались взять на измор, а люди умирали, но не сдавались.
2.Москву защищало большое количество людей.(иногда находясь на другом участке боевых(и не только) действий).Из полководцев : Доватор(совершавший многокилометровые разрушительные рейды по тылам и погибший в бою в подмосковье) и Панфилов(чьи подразделения приняли один из тяжелых ударов в московской битве и также погибший в подмосковье).
3.программа (почти дословно, но своим словами) такова: обучение покорённого населения чтению и письму (чтобы могли прочитать указы власти), отсутствие оучения гуманитарным (история, литература) дисциплинам, полицеские и карательные силы из местного населения, ит мечта Адольфа "Постоянно должен играть репродуктор, откуда должна доноситься лёгкая музыка и развлекательные программы". воеенопленные рассматривались как: а)материал для полицейских сил будущего местного марионеточного правительства, б)как расходный материал